„Classroom management“ ehk klassi haldamise koolitus
![Picture](/uploads/6/7/4/1/6741819/editor/20210418-114044.jpg?250)
Mind viis tee Horvaatiasse ajal, mil COVID-19 oli aktuaalne ja lennujaamad olid 2021. aasta aprillis võrdlemisi inimtühjad. Teekond Aadria mere rannikule sai ette võetud, kuna Peetri Kool pakkus võimalust end koolitada klassiruumi haldamise teemadel. Kursus “Classroom Management Solutions for Teachers: new Methodologies, Effective Motivation, Cooperation and Evaluation Strategies” ise oli väga ülevaatlik, võttes kokku ja värskendades ülikooli aegseid teadmisi klassiruumi paigutamisest ning suhete loomisest, ent pakkus ka värskendavaid ideid, mida proovida oma klassis või uuesti kasutusele võtta põhikoolis.
Enamasti veetsime aega klassiruumis, kus koos paari poolakaga klassis ja mõnede itaallaste ning prantslastega Zoomis arutasime koolitaja väljapakutud küsimuste üle, tegime paaris- ja rühmatöid ning analüüsisime näidatud videoid ja juhtumikirjeldusi. Suurim rõhk oli koolitaja loengul, mis keskendus heade suhete loomisele ja klassi korraldamisele, nii et õpilased oleksid positiivselt tööle meelestatud.
Esmane põhimõte, millest koolitaja rääkis oli see, et oluline on luua positiivne suhe õpilasega, sest õpilane ei õpi kui talle ei meeldi õpetaja, kes klassi ees seisab. Mis nõu andis koolitaja heade suhete saavutamiseks?
Esimene samm klassiruumi organiseerimisel on heade suhete loomine. Selle saavutamiseks on mitmeid võtteid, mida kursusel toodi ka välja ja mida ma järgnevalt loetlen.
Teiseks oluliseks sammuks on klassiruumi reeglite paika panemine ja rutiini loomine. Õpilased tunnevad end turvaliselt ja on enesekindlamalt kui seoses tunniga on olemas kindel rutiin. Rutiini loomiseks on mitmeid viise, näiteks: tunni alustamine tervitusega, kohalolu kontrolli tegemine, tunni eesmärkide selgitamine, kodutööde andmine ja tunni lõpetamine ühiselt seistes jne. Tunni rutiinist kinni pidades tuleb järgida ka teatud reegleid, kuidas me klassis tundi alustame ja lõpetame ning kuidas tunnis käitutakse.
Tunnireeglid on muidugi seda efektiivsemad, mida rohkem on reeglite loomisel kaasatud õpilasi. Tunnireegleid võib mõelda välja paaris või rühmas ja siis ühise aruteluga teha lõplikud kokkulepped. Reeglitest kinnipidamist positiivse tagasiside abil suunates saab muuta distsipliinist kinnipidamise millekski meeldivaks ka õpilastele.
Selleks, et reeglitest kinnipidamine sujuks, tuleb:
Neljandaks sammuks on efektiivne paaris- ja rühmatööde korraldamine.
Selleks, et koostöötamine oleks positiivse tulemusega, tuleb õpilasi paaris- ja rühmatöödeks ette valmistada. Tuleb sisse juhatada arutletavasse teemasse, organiseerida õpilased vastavalt töö eesmärgile (nt kas paaristöö või rühmatöö, kas rühmas on erinevad sood jne esindatud või juhuslik valim) ja selgelt välja tuua tehtava töö sisu ning tulemused. Et rühmatöö sujuks, tuleb demonstreerida tehtavat ja tegevuste näitlikustamiseks kasutada õpilaste endi abi. Kui rühmatöö juba käib, siis õpilaste jõupingutusi tuleb tunnustada ja neile tuleb anda iseenda üle võimalikult palju kontrolli, et tegevus oleks nende endi poolt juhitud ja võimalikult tähendusrikas. Muidugi suurendab tehtava töö tähendusrikkust ka see kui rühmatöö alguses sai tegevuse eesmärk selgelt lahti seletatud ja ära põhjendatud.
Kokkuvõtteks võib öelda, et luues positiivse õhkkonna ja pakkudes kindlat struktuuri on võimalik hallata avatud, sõbralikke ja töökaid klasse. Kui klassis on väljakujunenud rutiin ja tekkinud positiivne, tööd soodustav õhkkond, siis on võimalik selle klassiga ette võtta erinevad mänge ja õppekäike, mis sujuvad ladusamalt, kuna olemas on selged kokkulepped ja ootused üksteise suhtes.
Kellel tärkas huvi veelgi teadmisi värskendada, siis lisaks saab lugeda siit:
Maarja Lainevoog, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja
Enamasti veetsime aega klassiruumis, kus koos paari poolakaga klassis ja mõnede itaallaste ning prantslastega Zoomis arutasime koolitaja väljapakutud küsimuste üle, tegime paaris- ja rühmatöid ning analüüsisime näidatud videoid ja juhtumikirjeldusi. Suurim rõhk oli koolitaja loengul, mis keskendus heade suhete loomisele ja klassi korraldamisele, nii et õpilased oleksid positiivselt tööle meelestatud.
Esmane põhimõte, millest koolitaja rääkis oli see, et oluline on luua positiivne suhe õpilasega, sest õpilane ei õpi kui talle ei meeldi õpetaja, kes klassi ees seisab. Mis nõu andis koolitaja heade suhete saavutamiseks?
Esimene samm klassiruumi organiseerimisel on heade suhete loomine. Selle saavutamiseks on mitmeid võtteid, mida kursusel toodi ka välja ja mida ma järgnevalt loetlen.
- Jääda iseendaks, mitte olla võlts. Ehk siis reageeri siiralt ja näita killukesi oma iseloomust, ära tule klassi ette etendama õpetajaks olemist. Oluline on tunnistada enda vigu ja mitte püüda näida kõiketeadjana. See kõik teeb õpetaja inimlikuks ja mõistetavaks õpilastele.
- Sõbraliku tooniga luua hea atmosfäär klassis ja seda hoida. Õpetaja saab suure töö ära teha lihtsa soe ja sõbraliku vastuvõtuga, luues sellega sooja atmosfääri. Kui suhtumine õpilastesse on positiivne ja julgustav siis sarnast suhtumist peegeldavad tagasi ka õpilased õpetajale. Kindlasti ei tasu minna ka naljatamisega liiale ehk sarkasmi kasutamist ei peeta soovitatavaks, kuna õpetaja autoriteetne positsioon ja kultuuriline taust on õpilase omast erinev ning võib tuua kaasa pigem arusaamatusi.
- Kuula õpilasi. Tundub lihtne aga võib olla keeruline ülesanne muu sigina ja sagina kõrval. Võta aeg kuulata õpilast ja panna tähele, mida ja kuidas õpilane ütleb ning olla empaatiline.
- Mängi häälega. Õpilaste tähelepanu köitmiseks mängi hääle tugevusega, näiteks mängude läbiviimisel kõvem hääl ja juhiste jagamisel vaiksem.
- Anna õpilastele autonoomiat. Kontrolli jagamine õpilastega on oluline, et nad saaksid iseennast juhtida ja tunda, et õpetaja usaldab neid oma õppeprotsessi suunama. Õpilastele mõningase vabaduse andmine aitab tööd sujuvamalt organiseerida ja loob vabama õhkkonna klassis.
- Kasuta näoilmeid ja žeste. Paremaks omavaheliseks arusaamiseks ole ilmekas ehk kasutab žeste, mida õpilased saavad tööülesannetega seostada ja näoilmeid/žeste, et tagasisidestada juhiste järgmise oskust klassiruumis. Ka lihtne pöial püsti võib olla väga julgustav!
- Kasuta oma intuitsiooni! Õpetamine toimub „lives“, kohapeal ja toimuvat ei ole võimalik 100%-lise täpsusega ette ennustada. Sellistes pidevalt muutuvates oludes tuleb usaldada enda intuitsiooni ja lahenda tekkivaid olukordi loominguliselt.
- Valmista end tunniks ette aga ära raiu plaane kivisse! Kui oled valmis tunniks, tehes erinevaid koopiaid või valides välja kindla jutu tunnis lugemiseks, jäta endale ruumi mängida ja katsetada erinevaid ülesandeid ja meetodeid, mis valitud materjalidega ja klassi meeleoluga kokkusobivad!
Teiseks oluliseks sammuks on klassiruumi reeglite paika panemine ja rutiini loomine. Õpilased tunnevad end turvaliselt ja on enesekindlamalt kui seoses tunniga on olemas kindel rutiin. Rutiini loomiseks on mitmeid viise, näiteks: tunni alustamine tervitusega, kohalolu kontrolli tegemine, tunni eesmärkide selgitamine, kodutööde andmine ja tunni lõpetamine ühiselt seistes jne. Tunni rutiinist kinni pidades tuleb järgida ka teatud reegleid, kuidas me klassis tundi alustame ja lõpetame ning kuidas tunnis käitutakse.
Tunnireeglid on muidugi seda efektiivsemad, mida rohkem on reeglite loomisel kaasatud õpilasi. Tunnireegleid võib mõelda välja paaris või rühmas ja siis ühise aruteluga teha lõplikud kokkulepped. Reeglitest kinnipidamist positiivse tagasiside abil suunates saab muuta distsipliinist kinnipidamise millekski meeldivaks ka õpilastele.
Selleks, et reeglitest kinnipidamine sujuks, tuleb:
- reeglid luua koostöös õpilastega;
- reegleid pidevalt järgida;
- selgelt suhelda;
- pidada kinni reeglite järgimise positiivsetest ja negatiivsetest tagajärgedest.
- rahulik, ei tohi endast välja minna;
- selge, juhised peavad olema arusaadavad;
- selge ja kindel tagajärgede sõnastamisel;
- konkreetne, ei tohi üldistada;
- probleemi sõnastamisel täpne.
Neljandaks sammuks on efektiivne paaris- ja rühmatööde korraldamine.
Selleks, et koostöötamine oleks positiivse tulemusega, tuleb õpilasi paaris- ja rühmatöödeks ette valmistada. Tuleb sisse juhatada arutletavasse teemasse, organiseerida õpilased vastavalt töö eesmärgile (nt kas paaristöö või rühmatöö, kas rühmas on erinevad sood jne esindatud või juhuslik valim) ja selgelt välja tuua tehtava töö sisu ning tulemused. Et rühmatöö sujuks, tuleb demonstreerida tehtavat ja tegevuste näitlikustamiseks kasutada õpilaste endi abi. Kui rühmatöö juba käib, siis õpilaste jõupingutusi tuleb tunnustada ja neile tuleb anda iseenda üle võimalikult palju kontrolli, et tegevus oleks nende endi poolt juhitud ja võimalikult tähendusrikas. Muidugi suurendab tehtava töö tähendusrikkust ka see kui rühmatöö alguses sai tegevuse eesmärk selgelt lahti seletatud ja ära põhjendatud.
Kokkuvõtteks võib öelda, et luues positiivse õhkkonna ja pakkudes kindlat struktuuri on võimalik hallata avatud, sõbralikke ja töökaid klasse. Kui klassis on väljakujunenud rutiin ja tekkinud positiivne, tööd soodustav õhkkond, siis on võimalik selle klassiga ette võtta erinevad mänge ja õppekäike, mis sujuvad ladusamalt, kuna olemas on selged kokkulepped ja ootused üksteise suhtes.
Kellel tärkas huvi veelgi teadmisi värskendada, siis lisaks saab lugeda siit:
- Maidment, S., & Roberts, L. (2009). Happy street. Oxford University Press.
- Moon, J. (2005). Children learning English. Macmillan.
- Pinter, A. (2017). Teaching young language learners. Oxford University Press.
- Shin, J. K., & JoAnn (Jodi) Crandall. (2014). Teaching young learners English: From theory to practice. National Geographic Learning.
Maarja Lainevoog, ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja